Cikk frissítve 2023/05/04
VIA LUCIS – kiállításmegnyitó
![](https://www.udvarhely.ro/wp-content/uploads/2023/05/vialucis-750x400.jpg)
"VIA LUCIS – kiállításmegnyitó" adatai:
Dátum
2023. május 09. 17:00 – 2023. május 09. 18:00
Helyszín
Művelődési Ház
Facebook eseményA Székelyudvarhely Művelődési Ház eseménye:
VIA LUCIS
A feltámadás, az öröm és a világosság útja.
A feltámadás, az öröm és a világosság útja.
Párkányi Raab Péter szobrászművész és Sárba Katalin fotográfus közös fotókiállítása
A Gerecse – hegység ölelélésben, Péliföldszentkereszten 2022. szeptember 14-én, a Szent Kereszt felmagasztalása ünnepén átadták és megáldották Párkányi Raab Péter Kossuth-díjas szobrászművész VIA LUCIS szoborcsoportját. A tizennégy stációt a szalézi rendháztól a lourdes-i barlangig vezető erdei út mentén állították fel.
Az Öröm útjának tizennégy stációja az első ilyen Magyarországon. A kőbe faragott bibliai pillanatok a feltámadt Krisztus találkozásait jelenítik meg, egészen a mennybemenetelig, illetve a Szentlélek elküldéséig. A Fény útja megmutatja a feltámadás és a mennybemenetel közötti történéseket, ezzel jelezve, hogy Krisztus földi jelenléte nem ér véget a Golgotánál.
Az alkotó, Párkányi Raab Péter szobrászművész a megnyitó rendezvényen azt hangsúlyozta, hogy örömút nincs keresztút nélkül. „Egyéni életünkben mindannyian végig járjuk saját stációinkat, ami kinek könnyebb, kinek nehezebb. De emberi minőségünket a stációink bejárása és az út el nem hagyása határozza meg.” – foglalják össze a kiállítók.
Az Öröm útjának tizennégy stációja az első ilyen Magyarországon. A kőbe faragott bibliai pillanatok a feltámadt Krisztus találkozásait jelenítik meg, egészen a mennybemenetelig, illetve a Szentlélek elküldéséig. A Fény útja megmutatja a feltámadás és a mennybemenetel közötti történéseket, ezzel jelezve, hogy Krisztus földi jelenléte nem ér véget a Golgotánál.
Az alkotó, Párkányi Raab Péter szobrászművész a megnyitó rendezvényen azt hangsúlyozta, hogy örömút nincs keresztút nélkül. „Egyéni életünkben mindannyian végig járjuk saját stációinkat, ami kinek könnyebb, kinek nehezebb. De emberi minőségünket a stációink bejárása és az út el nem hagyása határozza meg.” – foglalják össze a kiállítók.
KIÁLLÍTÓ MŰVÉSZEK
PÁRKÁNYI RAAB PÉTER Kossuth-díjas szobrászművész, fotográfus
Párkányi Raab Péter abban (is) rendkívüli alkotója a kortárs magyar szobrászatnak, hogy már nagyon fiatalon, mondhatni pályája elején elkötelezte magát a figurális, sőt, emberközpontú és dinamikusan felületgazdag szobrászat mellett.
A magyar szobrászat egyik kiemelkedő mestere, Melocco Miklós, aki atyai mentora a szobrásznak, erről így ír: „Amikor Párkányiról azt mondom, hogy nagyszerűen ért a mesterségéhez, azt állítom róla, hogy tud szabatosan fogalmazni. Ez ritkaság, és azt jelenti, hogy felelősségre, kérdőre vonhatók a szobrai, mert azok éppen olyanok, mint amilyeneknek elképzelte. Ha szépet akar, akkor szépet csinál, ha drámát akar, akkor drámait.”
Figurális szobrász tehát, aki éppúgy dolgozik bronzban, mint kőben, dolgozik fával, építi, szereli szobrait régi szerkezetekből, megtoldva saját technikai leleményeivel. Pályája immár klasszikusnak mondható portrészobrokkal indult (József Attila, Szondi György, Fráter Erzsébet, IV. Béla király, de készített két jelentős Szent-István szobrot). A szobrászhoz közelálló mitológiai, historikus tematikából mintegy kiemelkedve alkotta meg például 2000-ben Szegedre, a város belvárosába, a sétálóutca kezdetére két, ízesen, rá jellemzően: gazdagon mintázott Köszöntő szoborpár ját. Talán legismertebb munkái Budapesten, a Nemzeti Színház előtti parkban megvalósult egész alakos művészportréi (Básti Lajos, Lukács Margit, Gobbi Hilda, Latabár Kálmán, Tímár József, Soós Imre, Bessenyei Ferenc) mely szobrokból sugárzik a mély és empatikus karakter. A színház homlokzatára került A kilenc múzsa szoborsor.
A szobrászata mellett fotóművészete is jelentős. A kiállításon látható tizennégy stációról készült kép az ő tudását dicséri.
A magyar szobrászat egyik kiemelkedő mestere, Melocco Miklós, aki atyai mentora a szobrásznak, erről így ír: „Amikor Párkányiról azt mondom, hogy nagyszerűen ért a mesterségéhez, azt állítom róla, hogy tud szabatosan fogalmazni. Ez ritkaság, és azt jelenti, hogy felelősségre, kérdőre vonhatók a szobrai, mert azok éppen olyanok, mint amilyeneknek elképzelte. Ha szépet akar, akkor szépet csinál, ha drámát akar, akkor drámait.”
Figurális szobrász tehát, aki éppúgy dolgozik bronzban, mint kőben, dolgozik fával, építi, szereli szobrait régi szerkezetekből, megtoldva saját technikai leleményeivel. Pályája immár klasszikusnak mondható portrészobrokkal indult (József Attila, Szondi György, Fráter Erzsébet, IV. Béla király, de készített két jelentős Szent-István szobrot). A szobrászhoz közelálló mitológiai, historikus tematikából mintegy kiemelkedve alkotta meg például 2000-ben Szegedre, a város belvárosába, a sétálóutca kezdetére két, ízesen, rá jellemzően: gazdagon mintázott Köszöntő szoborpár ját. Talán legismertebb munkái Budapesten, a Nemzeti Színház előtti parkban megvalósult egész alakos művészportréi (Básti Lajos, Lukács Margit, Gobbi Hilda, Latabár Kálmán, Tímár József, Soós Imre, Bessenyei Ferenc) mely szobrokból sugárzik a mély és empatikus karakter. A színház homlokzatára került A kilenc múzsa szoborsor.
A szobrászata mellett fotóművészete is jelentős. A kiállításon látható tizennégy stációról készült kép az ő tudását dicséri.
SÁRBA KATALIN fotográfus
Harminc éve dolgozik a képzőművészet világában. Ez alatt több mint kétszáz, hazai és nemzetközi kiállítást szervezett, rendezett. Tizenöt éven át a budapesti művészeti élet egyik meghatározó galériáját, a Forrás Galériát vezette. Jelenleg a Nemzetstratégiai Kutatóintézet kulturális osztályvezetőjeként szervezi az intézet kulturális programjait, a Kárpát-haza Galéria kiállításait, rendezvényeit. Tevékenységének másik fő ága a művészeti könyvek szerkesztése. Közel harminc képzőművészeti album szerkesztője.
Párkányi Raab Péter Kossuth-díjas szobrászművészhez sok éves szakmai kapcsolat fűzi. Több egyéni kiállításának rendezésében vett részt, többek között a Székesfehérváron rendezett, addigi életútját bemutató Hanyattló – Szárnyaló című tárlaton, melyet kísérő album szerkesztője is volt.
2019-ben felterjesztette a művészt Munkácsy Mihály – díjra, melyet meg is kapott.
A fotózással hat éve foglalkozik. A természet, a város, az esemény fotózás közel áll a szívéhez, de szakmájából adódóan vonzódik a műtárgyak, azon belül is elsősorban a szobrok, kisplasztikák fotózásához is. Szívesen ábrázolja a témát a megszokottól eltérően, fotóiban hangsúlyos szerepet kap egyéni látásmódja. Fontosak számára részletek, a mű rejtett szépségei.
Párkányi Raab Péter Kossuth-díjas szobrászművészhez sok éves szakmai kapcsolat fűzi. Több egyéni kiállításának rendezésében vett részt, többek között a Székesfehérváron rendezett, addigi életútját bemutató Hanyattló – Szárnyaló című tárlaton, melyet kísérő album szerkesztője is volt.
2019-ben felterjesztette a művészt Munkácsy Mihály – díjra, melyet meg is kapott.
A fotózással hat éve foglalkozik. A természet, a város, az esemény fotózás közel áll a szívéhez, de szakmájából adódóan vonzódik a műtárgyak, azon belül is elsősorban a szobrok, kisplasztikák fotózásához is. Szívesen ábrázolja a témát a megszokottól eltérően, fotóiban hangsúlyos szerepet kap egyéni látásmódja. Fontosak számára részletek, a mű rejtett szépségei.
Az eseményen fotó és filmfelvétel készül. Az eseményen való részvétel beleegyezését jelenti abba, hogy az eseményen készült felvételeken szerepelhet, és abba, hogy a Művelődési Ház ezeket kizárólag programjainak népszerűsítése céljából felhasználhatja.
Frissítés dátuma:
2023.05.04.